З таким проханням звертаються орнітологи до містян щоразу, коли тільки-но на Ужі зявляються птахи, пише З таким проханням звертаються орнітологи до містян щоразу, коли тільки-но на Ужі зявляються птахи, пише Зелене Закарпаття. Однак, як уже показує досвід, у холодну пору мало хто задумовується про корисність їжі пернатих, головне – аби не були голодними. А більшість, напевне, і не знає, який вид птахів якої підгодівлі потребує, і про наслідки неправильного раціону птахів.
У неділю, 10 листопада, на Ужі обласного центру оселилася трійка лебедів шипунів. Орнітолог Людвіг Потіш каже, що прилетіли красені з півночі наших Карпат – напевне, там вдарили перші серйозні морози. Хто з пернатих самки, а хто самці, каже науковець, визначити за зовнішніми ознаками неможливо. Однак, пригледівшись можна розпізнати чи молодняк, чи вже старші особини шипуна навідалися у наш край. « Молоді птахи цього виду, на відміну від зрілих, зовсім непоказні – вони невеликих розмірів, бляклого забарвлення, із дзьобом більш сіруватого, аніж червоного, забарвлення — ніби «бридкі каченята» виду. А ось представники старшого покоління помітні красені – вони більш темного сірого кольору, мають оранжево-червоний яскравий дзьоб...». У попередній публікації зазначалося, що на Ужі саме молоді особини цього птаха. Віримо, однак задля цікавості і перевірити не завадить.
А от підгодовувати їх поки не потрібно, радять спеціалісти. Поки у них достатньо природного харчу – водяних рослин, а коли на цьому місці річки їх поменшає – то вони просто перекочують на інше. Однак, якщо все ж таки хочеть погодувати красенів, то слід пам’ятати, що їм не можна кидати всього того, що вам здається прийнятним. Взимку птахівник Едуард Біндас перераховував «Зеленому Закарпаттю» рекомендовані та заборонені продукти для підгодівлі крижнів, які щоріч збираються на ужгородській річці під пішохідним мостом. Вже у цій публікації наголошувалося про не бажаність підгодівлі цих та і більшості птахів хлібо-булочними продуктами. «Хліб не є природнім кормом птахів. Він не перетравлюється їхнім шлунком нормально і, крім того, може призвести до розладу печінки», – каже Людвіг Потіш. Така загроза ще не є настільки гострою, якщо птах має змогу комбінувати у своєму щоденному раціоні природній і неприродній корм, однак, якщо він, через те ж замерзання водойми, чи іншу неможливість самостійно добути їжу, харчується виключно хлібом, то це велика небезпека для його здоров’я. До речі, при таких умовах розлад печінки у птаха може статися уже на другий тиждень (!) після харчування хлібом. Пан Людвіг розповів, що сьогоднішній експонат зоологічного музею УжНУ – лебідь 1995 року– і є жертвою хлібної підгодівлі « Теж зимував на Ужі. Згодом захворів – мав хворобливий вид, не їв. Намагалися його лікувати, але марно. При розтині виявили що у птаха розклад печінки». Орнітолог радить годувати лебедів зерносумішами та овочами – подрібленими буряками, огірками капустою тощо.
Скільки пробудуть шипуни на Ужі –залежить від погодніх умов. Орнітолог прогнозує, що до лютого мали б заселяти нашу річку. Однак, за суворої зими красені перекочують на південь і заселять Тису або Дунай. Ну що ж, надіймося, що зима буде сніжною, однак не дуже морозною, і красені помилують наше око:)
P.S. Вже вчора, 11 листопада, лебедів на місці їхнього розташування на Ужі цими вихідними не було –кудись покочували річкою. Орнітологи кажуть, що ці птахи кочують водоймою у пошуках більш сонячного, відтак, теплішого місця.